Обикновена шипка ( лат. Rosa canina )
Обикновената шипка е листопаден храст с добре развита коренова система, който достига 3-4 м височина и се среща из цялата страна, достигайки докъм 2000м надморска височина. Листата са сложни, нечифтоперести, съставени от 5-9 яйцевидни листчета с остро напилени ръбове. Преплетените жилави стъбла са покрити с шипове - затова растенията са много "хапливи", а латинското наименование на вида в буквален превод е "кучешка роза". Цветовете са бледо розови с приятен аромат и се отварят през май-юли. Плодовете узряват наесен. Те са малки влакнести орехчета, скрити в ярко оранжева капсула, образувана от разрастването на цветното легло. Капсулите, които популярно се наричат шипкови плодове или шипки, от ботаническа гледна точка не са същински, а лъжливи плодове. От един храст могат да се наберат до 5-6 кг. От незапомнени времена шипките се използват в кулинарията, като продуктите приготвени от тях са средство за укрепване на здравето.
Видово разнообразие:
У нас се срещат 31 вида от рода Шипка, който е много богат на диворастящи форми. Плодовете на близките до обикновената шипка видове също се събират, напр. Rosa gallica L., Rosa pendulina L., Rosa tomentosa Sm., Rosa caesia Sm. За различаването на отделните видове са необходими задълбочени ботанически познания, тъй като морфологичните разлики са малки.
Химичен състав
Шипките са ценени като храна и лечебно средство, като укрепващото им въздействие върху организма се дължи най-вече на високото съдържание на вит. С - то може да достигне до 2000мг/%, но най-често е от 400 до 600мг/%. Това количество е 3-4 пъти по-голямо, отколкото в касиса и 10-20 пъти по-голямо, отколкото в ябълките. Вит. С се натрупва в най-голямо количество при започване на узряването, след което съдържанието му бързо намалява. Шипките съдържат също много каротин, витамин В2, К и Р, захари, пектин, лимонена и ябълчена киселина, малко дъбилни и багрилни вещества. По съдържание на калиеви и натриеви соли са на едно от първите места сред всички плодове. Узрелите шипки са богати и на железни соли.
Минерални вещества (мг/%):
Калиеви соли 400-550 Магнезиеви соли 100-130 Фосфорни соли 60-80
Натриеви соли 40-50 Калциеви соли 40-60 Железни соли 8-10
Въздействие върху организма:
Заради високото съдържание на вит. С шипките подобряват окислително-редукционните процеси в клетките, уплътняват капилярите, действат диуретично. Непреработените плодове са най-богати на витамини, но чаят, т. нар. шипково вино и другите продукти от тях, успешно се използват при авитаминоза/скорбут/ и хиповитаминоза/пролетна умора, тежко боледуване/ и при много други болестни състояния, тъй като засилват защитните сили на организма, повишават жизнения тонус и работоспособността и активизират обмяната на веществата и кръвообращението.
Мармалад от шипки
Приготвя се от напълно узрели/наситено обагрени в оранжево/ плодове - зелените и презрелите шипки са бедни на вит. С.
Шипките се измиват грижливо, заливат се с вода, колкото да се покрият, след което се варят, докато омекнат напълно. Разварените шипки се пасират през сито, за да се отстранят власинките и семената. Към получената шипкова каша се добавя захар / на 1 кг каша - 250-300 гр захар/ и се вари на силен огън, като непрекъснато се бърка, докато достигне необходимата гъстота. Насипва се в бурканчета, докато е още горещ, след което се оставя да изстине. Бурканчетата се затварят плътно и се съхраняват на хладно. Подробност: Към шипковата каша може да се добави ябълкова - на 1 кг шипкова 200-250 гр ябълкова каша, приготвена от добре узрели, богати на киселини и пектин ябълки. На 1 кг ябълкова каша се добавя 800 гр захар.
Сироп от шипки
2 кг добре узрели/но не презрели шипки/ се нарязват, заливат се с 1 литър вода и се оставят да престоят 1-2 денонощия. След това течността се отделя, прецежда се и се вари 4-5 минути с 2 кг захар на силен огън. Добавя се 7-8 гр винена киселина. Готовият сироп се прецежда и още горещ се налива в затоплени тъмни бутилки. Съхранява се на сухо и хладно място.
Сушене на шипки
Шипките се сушат цели на отрито или в термични сушилни. При сушене на открито, плодовете се поставят на сянка в добре проветриви и сухи помещения, тъй като преките слънчеви лъчи лесно разрушават вит. С. Шипките се разстилат на слой с дебелина 5-6 см и от време на време се разбъркват. За да изсъхнат добре са достатъчни 10-12 дни.
Ако се сушат във фурна, плодовете се поставят първоначално при температура 110 градуса за 10 минути, за да се разрушат ензимите, които разграждат вит.С. След това температурата постепенно се намалява до 70 градуса. От 1 кг пресни шипки се получават 400-500 гр сушени.
Шипково вино
Необходими са 1 кг пресни, добре узрели, ярко оранжеви, твърди шипки или 400 гр сушени. Те се поставят в дамаджана и се заливат със студен сироп, който се приготвя предварително така: към 6-7 литра вода се прибавят 500-600 гр захар и разтворът се оставя да ври 10 минути, а след като се охлади се добавя 5-6 гр винена киселина. След като шипките се залеят със студения сироп ферментацията може да започне и самоволно/благодарение на "диви" дрожди/, но е по-добре да се добави малко мая.
Сместа се оставя да ферментира при стайна температура - след няколко дни тя започва да шуми и на повърхността и се отделя пяна. Напитката добива резлив и сладък вкус и е готова за консумация. Прецежда се и се налива в бутилки, които се затварят плътно и се съхраняват на студено.
_________________________________________________________________
Използвани източници:
1. Атлас по ботаника, Сл. Петров, Е. Паламарев, С., 1989;
2. Плодовете и зеленчуците през всички сезони, Ал. Странджев, С., 1986;
3. Билките във всеки дом, Станева, Панова, Райнова, Асенов, С., 1986.